![Murrebuumi](img/h/murrebuumi.gif)
Murteet tulivat 1990-luvulla hyvin suosituiksi. Innostus on nähty vastapainona maapalloistumiselle ja Euroopan unionille: oma tausta ja kotiseutu tarjoavat vertauskohdan kansainvälisyydelle, vieraskielistymiselle ja angloamerikkalaiselle kulttuuri-imperialismille.
Murteiden renessanssi on tuottanut runsaasti murresanakirjoja, paikallislehtiä, juttukokoelmia, mainoksia sekä murteelle käännettyjä tai murteella kirjoitettuja sarjakuvia. Niiden arvellaan lisäävän lukijoiden yhteenkuuluvuuden tunnetta ja vahvistavan heille tärkeitä arvoja ja asenteita.
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
|
![]() |
|
![]() |
![]() |
![]() |
Jopa uskonnollisia tekstejä, esimerkiksi katekismus ja jouluevankeliumi on käännetty murteille.
Murresanakirjojen esipuheissa kielen ja identiteetin suhde kuvataan usein hyvin kokonaisvaltaisesti, jopa niin, että maisema muovaa kulttuurin, mentaliteetin, murteen ja vieläpä ihmisen fyysisen olomuodon. Etelä-Pohjanmaan murteen sanakirjassa tätä luonnehditaan näin:
”Pohojalaanen on luonteheltansa tasaanen ja jäyhä niinku tämä lakeus. – – Siinä missä savolaista väännetään aidantolppaan nojaten ja turisteille venkoillen, puhutaan eteläpohjalaista hitaasti, harvakseltaan ja itsetietoisesti. Ota noin harteiden levyinen haara-asento ja työnnä lantiota ja vatsan seutua hieman eteenpäin – – Eteläpohjalainen murre on leveää, mikä tarkoittaa pitkiä vokaaleja ja tiettyjä muutoksia vokaaliyhdistelmissä.”
![]() |
![]() |
![]() |
||
![]() |
|
![]() |
||
![]() |
![]() |
![]() |
Murretta käytetään monesti huumorin välikappaleena. Paikoin ainakin sarjakuvien murteellisissa käännöksissä jopa mässäillään murteella, tavallaan koetellaan murteen rajoja, niin että lopputulos on kaukana arkisesta murrepuheesta. Sama piirre näkyy murteille käännetyissä Raamatun teksteissä.
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
|
![]() |
|
![]() |
![]() |
![]() |