![Englannin vaikutus](img/h/englanninvaikutus.gif)
Oletko kuullut säveltäjä Vöödistä? Italialainen Verdi on silloin äännetty englannin mallin mukaan. Ennustetaan, että englannista tulee pian ainoa kieli, jolla Euroopassa kommunikoidaan rajojen yli. Suomalaisistakin koululaisista yli 80 prosenttia opiskelee ensimmäisenä vieraana kielenään englantia.
Englanti ja muut vieraat kielet voivat uhata suomen kieltä lähinnä silloin, jos joillakin elämänaloilla ei enää käytetä lainkaan suomea. Toistaiseksi suomen kieltä on mahdollista käyttää kaikilla aloilla. Koulutus- ja tiedepolitiikasta riippuu, miten laajasti ja monipuolisesti suomen kieltä voidaan vastaisuudessa käyttää. Jos esimerkiksi jotakin tieteenalaa ei voi opiskella suomeksi, palataan 1800-luvun alun tilanteeseen.
Kielen käyttöön vaikuttavat erilaiset ulkoiset tekijät, kuten koulutus, kauppa, opetus ja kielten arvostus. Niiden vaikutukset ovat suurempia kuin ne tekijät, jotka vaikuttavat sanastoon, lauserakenteisiin ja tekstinlaadintaan. Tämä vaikutus näkyy tutkija Pirjo Hiidenmaan mukaan esimerkiksi seuraavin tavoin:
1) Teksti on kokonaan englanninkielinen.
Sanoma- tai aikakauslehdessä voi olla esimerkiksi englanninkielinen työpaikkailmoitus tai mainos. Samoin T-paidoissa tai mukeissa voi olla teksti englanniksi.
2) Suomenkielisessä tekstissä on englanninkielinen slogaani.
Mainokset luovat mielellään kansainvälisiä mielikuvia, vaikka englanninkielisen osuuden ymmärtäminen ei ole edes välttämätöntä. Myös yritykset tai kaupungit voivat esitellä itseään englanninkielisellä ilmauksella: Jyväskylä – Human technology city. Arkinen keskustelukin saattaa sisältää irrallisia englanninkielisiä sanontoja: so what, who cares.
3) Tuotenimet tai tehtävänimikkeet ovat englanniksi.
Otsikoissa tai luetteloissa englanninkielinen nimike esiintyy niin, että se voi olla nominatiivimuodossa: Palvelukseen halutaan sales designer ja system consultant. Tällaisten nimikkeiden kuvitellaan ehkä kertovan toimenkuvasta enemmän kuin niiden suomenkielisten vastineiden.
4) Vieras sana on sitaattilainana suomenkielisessä lauseessa.
Usein sitaattilainat esiintyvät yhdyssanan alkuosana: casting-kuvaus, help desk –työpiste. Silloin sanan suomenkielistä loppuosaa voi taivuttaa. Nuorten puheessa englanti voi esiintyä myös seuraavalla tavalla: Ei se koulu ole mitään very specialia. Pukkaa svettistä (swet ’hiki’).
5) Vieras sana on mukautettu.
Kun englanninkielinen sana on mukautettu suomen kieleen, sitä voi taivuttaa ja sen voi ääntää helposti, kuten globalisaatio tai farmari. Tähän ryhmään kuuluu myös lainasanojen johdoksia: softis, liisaus, lobbaus.
6) Vieras sana tai tekstilaji saa suomenkielisen vastineen.
Suuri osa suomen kielen sanoista on käännöslainoja: eväste, sähköposti. Kun mainoskirjeessä puhutellaan lukijaa yksikön toisessa persoonassa, sekin on vieraan kielen vaikutusta.