Sivu 15 / 17 |
Edellinen: Nimet |
Seuraava: Seitsemän veljestä |
![Saamelaiset](img/h/saamelaiset.gif)
Saamelaisia asuu Norjassa
![Saamelaiset](img/il/saam1.jpg)
Saamelaiset ovat Suomen alkuperäiskansa. Sillä on ollut ikiaikainen nautintaoikeus asuinalueisiinsa, vaikka valtio ei ole sitä tunnustanut. Nautinta-, hallinto- ja omistusoikeuden suhteesta on alettu julkisesti keskustella vasta viime vuosikymmeninä.
Suomen saamelaiset saivat ensimmäisen kerran saamenkielistä opetusta koulussa 1970-luvulla. Aikaisemmin saamelaislapsia opetettiin suomenkielisessä koulussa, usein hyvinkin kaukana kotoa. Saamen kielen puhuminen oli koulussa kiellettyä; vielä 1950-luvulla lapsi saattoi joutua nurkkaan häpeämään, jos oli puhunut saamen kieltä. Koska koulumatkat olivat pitkiä, lapset pääsivät kotiinsa ehkä vain jouluksi ja kesällä. Siksi he myös unohtivat saamen kielen ja saamelaiset tavat.
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
|
![]() |
|
![]() |
![]() |
![]() |
Nykyisin saamenkielistä opetusta on yli 30 koulussa. Neljästä saamea opettavasta lukiosta se on opetuskielenä vain Utsjoen saamelaislukiossa ja sielläkin vain joissakin aineissa. Pohjoissaamen on voinut kirjoittaa ylioppilaskirjoituksissa äidinkielenä vuodesta 1994 lähtien, inarin- ja koltansaamen vuodesta 1998 lähtien. Saamen kieltä voi opiskella Oulun, Rovaniemen ja Helsingin yliopistossa.
Saamelaisilla on Suomessa kulttuuri-itsehallinto. Sen toteutumista valvoo saamelaiskäräjät, jonka toiminnan rahoittaa Suomen valtio. Vuonna 1992 voimaan tulleen saamen kielilain mukaan saamelaiset voivat asioida saamelaisalueilla viranomaisten kanssa äidinkielellään. Myös kastetilaisuus, häät ja hautajaiset voidaan toimittaa saameksi.
Helsingin seudulla asuu noin 450 saamelaista, jotka kutsuvat itseään citysaamelaisiksi. Monet heistä ovat kasvaneet täysin suomalaisessa ympäristössä eivätkä osaa saamen kieltä. Heille saamelaisuus on tietoinen valinta. Identiteettiä tukee saamelaisten historian ja perinteen tunteminen.