![Kielellinen purismi](img/h/kielellinenpurismi.gif)
Purismilla tarkoitetaan pyrkimystä karsia kirjakielestä vierasperäiset ainekset ja korvata ne omaperäisillä. Ruotsin kirjakielestä pyrittiin 1800-luvulla karsimaan saksalaisperäisiä, norjasta tanskalaisperäisiä aineksia. Suomessa kielen puhdistaminen vieraista aineksista kytkeytyi snellmanilaiseen ideologiaan. Suomeen oli myös luotava paljon uutta sanastoa. Sanastonkehittelijöinä kunnostautuivat mm. Volmari Kilpinen ja Elias Lönnrot.
Naiset kantoivat vastuuta kotitalouteen liittyvän sanaston kehittämisestä. Kaksi oman aikansa oppinutta naista, Ilmi Hallstén ja Lilli Lilius, toimittivat vuonna 1896 Kodin sanaston. Kymmenen vuoden valmistelun jälkeen tähän ruotsalais-suomalaiseen sanakirjaan tuli 8 000 hakusanaa. Sanastoa rikastettiin johtamalla ja yhdistämällä, sepittämällä kokonaan uusia sanoja, laajentamalla sanojen merkitystä sekä lainaamalla murteista. Kodin sanaston pääaiheita ovat ruuanvalmistus ja leivonta, kodinsisustus ja taloustavarat, käsityöt ja vaatetus sekä puutarhanhoito ja maatalous. Uudissanoja ovat mm. kyljys, mureke, jäätelö ja hyytelö. Sanastossa esiintyvät myös mm. jauhot, käristää, marjamehu, möykky ’kakku’; punssilasi, voipainin; kehrätä, aamupuku ja housuntamppi.
Lönnrot halusi suomalaistaa paitsi sanastoa myös muoto- ja lauseoppia. Lönnrot kannatti esimerkiksi seuraavia muutoksia:
ilman huonetta > huoneetta
rantaa myöten > rannatse
hevosen kanssa > hevosella
kaksi kertaa > kahdesti
muutti itsensä > muuttihen
koska hän oli sen kuullut > sen kuultuansa.
Niin 1800-luvulla kuin ainakin vielä 1900-luvulla kielentutkijat ovat nähneet itsensä puutarhurina, joka kitkee rikkaruohoja ja hoitaa taimia, tai myllärinä, joka erottelee jyvät akanoista. Kielikuvia on etsitty myös lääketieteestä: kieltä parannetaan erilaisista taudeista. Kielen tutkimusta on verrattu jopa genetiikkaan, jossa syntyperäinen voidaan erottaa ei-puhdasta alkuperää olevasta. Myös Ahlqvist puhuu ”kielen äpäristä joita kieli itse ei ole synnyttänyt”. Sellaisina hän piti esimerkiksi johdoksia järjestö ja sisältö, jotka ovat kielimiesten luomuksia.